Астрономът Хайно Фалке често се взира във Вселената. Космосът продължава да го вълнува, но земната природа не по-малко. „Това, което преживях наскоро в гората, ме изпълни с радост и възхвала към Създателя“, казва той.
56-г…
Известен астроном смирен от Божието всемогъщество
Астрономът Хайно Фалке често се взира във Вселената. Космосът продължава да го вълнува, но земната природа не по-малко. „Това, което преживях наскоро в гората, ме изпълни с радост и възхвала към Създателя“, казва той.
56-годишният професор от немска националност печели няколко награди, включително за снимка на черна дупка. Той е първият учен, който заедно с международен екип успява да заснеме такава зона – където гравитацията е толкова силна, че нищо не може да ѝ се изплъзне. Фалке понякога проповядва в Лутеранската църква във Фрехен, Германия.
Гледайки вселената, той е завладян от усещането, че има много по-голяма реалност „под, до и над творението“, отколкото науката може да открие. Това убеждение изпълва астронома със страхопочитание и смирение, но преди всичко го кара да се чувства благодарен. „Намирам за красиво, че мога да бъда част от творението и да видя всичко това“, казва той.
Когато наблюдава звездното небе Фалке изпитва чувство за всеобхватност. „Когато Бог заповяда на Исая да погледне звездите – за да установи Кой ги е направил (Исая 40:26), пророкът видя точно същото звездно небе, което гледаме днес. Когато погледнем нагоре, Господ иска да ни каже нещо. Когато знаем Кой е Създателят на всичко това и че Той се грижи за нас, хората, започваме да виждаме природата като любовно писмо от Бога.
Вселената показва неща, които разказват за нейния Създател, казва Фалке. Например, той вижда Божията неизменност поради природните закони, които винаги следват един и същ курс. Вселената обаче също свидетелства за Божията свобода и творчество: „Въпреки тези природни закони, там също се случват неща, които е трудно да се предскажат. Помислете за движението на метеоритите, например.“
Могат ли черните дупки също да ни научат на нещо за Бога? Фалке вярва в това. „Ние не знаем какво се случва в тях и вероятно никога няма да разберем. Това показва, че има фундаментални граници на нашите знания. Всезнанието, качеството, което Бог наистина притежава, не е възможно в науката.
Ако интелигентният живот съществува някъде другаде във Вселената, това със сигурност няма да преобърне вярата на Фалке с главата надолу. Бог в Своята мъдрост очевидно е искал да бъде така, заявява той делово. „Средновековните теолози изповядваха принципа, че Бог не трябва да бъде ограничаван в Своето всемогъщество, като определя какво трябва и какво не трябва да му бъде позволено да създава. Така че интелигентният живот на друга планета няма да ме смути.“
Източник: CNE News